Subject: Fwd: Pöördumine HTM kutseharidus mõisates
From: Eesti Mõisakoolid <[email-masked]>
To: Eesti Mõisakoolid <[email-masked]>
Date: Wed, 30 Oct 2024 14:22:19 +0200

Pöördumine

Eesti Mõisakoolide Ühendus taunib Haridus- ja teadusministeeriumi kava 
kolida kutsekoolid välja mõisahoonetest.

Eesti mõisakoolide lugu on Eesti rahvusliku ja riikliku ambitsiooni – olla 
haritud rahvas – ere näide. 1920. aastate alguses kui ehitati üles 
koolivõrku võeti kolmandik võõrandatud mõisatest kasutusele koolidena, et 
tagada lastele head ja kõrgete lagedega valgusküllased õppimisvõimalused. 
Läbi sajandi on mõisakoolid näinud erinevaid olusid, aga koolid on suutnud 
enam kui sajandi suutnud tõestada, et unikaalne, ajaloost tiine õpikeskkond, 
toetab hariduse ideaale. Mõisakool on kohaliku haridus- ja kultuurielu 
keskus ja oluline tasakaalustatud regionaalarengu toetaja. Läbi terve 
sajandi on mõisakoolides olnud ka ametikoole, kutseõpe on toetanud 
ajaloolist järjepidevust nii mõisakompleksi hoonete kui  maaelu hoidmisel. 
Näiteks Olustvere on sisuliselt ainus mõis, kus tajub juba maanteelt 
vaadates mõisa kultuuri ajaloolist rolli – seal haritakse maad, kasvatatakse 
loomi, võõrustatakse külalisi. Tänu koolile on Eesti kultuuripärandina 
kõrgelt hinnatud Olustvere ja Suuremõisa nii nagu teisedki mõisakoolid 
ligipääsetav laiemale avalikkusele.

Maakoolid toetavad otseselt regionaalarengut, tagamaks noorte püsimise 
maapiirkonnas ning haritud inimeste tööhõive. Noorte, aga ka täiskasvanute 
kutseõpe tagab laiema tööhõive – tsükilõpe väljaspool linnasid tagab 
õppijatele sobiva keskkonna teadmiste omandamiseks, samas pakub see tööd 
kohalikele kauplustele, majutusettevõtetele, olgu selleks koolid ise või 
eraettevõtjad. Mitmed mõisakoolid on keskendunud ka erivajadustega 
õpilastele sobiliku keskkonna pakkumisele.

Eesti Mõisakoolide Ühendus arutas 19. oktoobril 2024 oma üldkoosolekul 
Haridus- ja Teadusministeeriumi kava kutseharidusreformi raames kolida 
mõisakoolidest ja laiemalt maapiirkondadest ära mitmed kutsekoolid kulude 
optimeerimise eesmärgil. Ühendus leiab, et selline tegevus ei järgi Eesti 
üldist ambitsiooni edendada hariduspõhist ja regionaalselt tasakaalus riiki 
ega toeta senini propageeritud elukestva õppe põhimõtteid. Samuti ei taga 
see ühist vastutust kultuuripärandi säilimise ja kasutamise eest. 
Kavandatavad tegevused on otseselt vastuolus Euroopa Majanduspiirkonna ehk 
nn Norra programmi põhimõtetega, mille vahenditest on Kultuurministeerium 
aastaid HTMi vastutusalasse kuuluvaid mõisakoole korrastanud ja edendanud. 
Tuletame meelde, et programmi eesmärk oli ebavõrdsuse vähendamine võrdsete 
võimaluste ja regionaalarengu toetamisega.

Ühendus on nõus, et mitmetel juhtudel ei ole kutsehariduse senine 
majandusmudel tänases olukorras jätkusuutlik, samas on just ametikoolidel 
mitmeid võimalusi suurendada omatulu ja leida võimalusi oma tegevuste 
toetamiseks samas võimestades kohalikke kogukondi.

Ühendus on seisukohal, et kutseõppeasutuste väljakolimine mõisakoolidest 
toob kaasa regionaalse ja haridusliku ebavõrduse ning suretab väärtuslikku 
elukeskkonda maapiirkondades.

Ühendus kutsub osapooli kaasa mõtlema 31. oktoobril Hiiu-Suuremõisas 
toimuval avalikul arutelul, mis käistleb HTMi kava kolida ametikool välja 
Hiiu-Suuremõisast, mis on Eesti üks unikaalsemaid barokkmõisaid ja mis on 
heas seisukorras tänu kooli pidevale toimetamisele kogu mõisakompleksis. 
Samuti juhib Ühendus tähelepanu Vana-Vigala kutsehariduskeskuse ümber 
toimuvale, kus HTM soovib maalt linnadesse suunata 420 seal õppivat noort 
inimest.

Kahjuks ei piirdu tänased murekohad ainult nende kahe kooliga.

Eeldame, et enne radikaalsete otsuste langetamist on toimunud arutelud ja 
kokkulepped kõikide osapoolte vahel mitte et ei ole vaid mõne osapoole 
eelarvet käsitlev ühe exel tabeli lehekülje põhjal langetatud otsus: 
Haridus- ja Teadusministeerium, Kultuuriministeerium, Regionaal- ja 
Põllumajandusministeerium, Sotsiaalministeerium, Eesti Linnade ja Valdade 
Liit, kohalikud omavalitsused, vastavad haridusasutused ja kogukondade 
esindajad.

Loodame, et enne valikute tegemist milline piirkond „välja suretada“ 
jõutakse konsensuslikele kokkulepetele ning vajadusel leitakse piirkondadele 
mõistlikud alternatiivsed majanduslikult ja demograafiliselt jätkusuutlikud 
arengusuunad.

Tõnu Kiviloo

Eesti Mõisakoolide Ühendus

juhatuse esimees

Riin Alatalu

Eesti Mõisakoolide Ühendus

juhatuse liige

[email-masked] <mailto:[email-masked]>